IV LUENTO
ERILAISIA, MUTTA SAMANLAISIA – VÄHEMMISTÖT

1. ERILAISUUS	2
2. SUHTAUTUMINEN MAAHANMUUTTOON	4
3. OPPILAIDEN SUHTAUTUMINEN VÄHEMMISTÖIHIN?	5
4. TEHTÄVÄT	6
5. LÄHTEET	7

IV LUENTO

ERILAISIA, MUTTA SAMANLAISIA - VÄHEMMISTÖT

Luentosarjan neljännessä osiossa tarkastellaan vähemmistöjä. Kolmannen osion teemana oli rasismi ja etniset vähemmistöt. Erilainen ihonväri ja kulttuurinen tausta tuleekin usein mieleen ensimmäisenä vähemmistöistä puhuttaessa. Yhtä tärkeää on kuitenkin nostaa esille myös toisenlaisten vähemmistöjen olemassaolo. Vähemmistö ja erilaisuus ovat sukulaissanoja toisilleen. Monet meistä edustavat jossain mielessä myös vähemmistöä. 

Tämä kokonaisuus painottuu tehtävien tekoon. Luennoitavaa asiaa on selkeästi muita osioita vähemmän. Kaikkia erilaisia vähemmistöjä on mahdoton käydä tasapuolisesti läpi. Tehtäväosio on pyritty laatimaan niin, että oppilaat pohtivat erilaisuutta ja vähemmistöjä laajasta näkökulmasta. Olemme koonneet tehtävien tueksi lehtiartikkeleita.

Tämä osio sopii  täydentämään muita luentoja. Osio sopii mainiosti mm. III osion tueksi. Jos tämä osio käydään läpi ainoana kokonaisuutena kansiosta, kannattaa ainakin opettajan tutustua myös muihin osioihin. Luokkatilanteessa kannattaa aihetta pohjustaa esimerkiksi keskustelemalla ihmisoikeus-käsitteen oppilaille herättämistä ajatuksista.

1. ERILAISUUS

Kuka määrittää sen, mikä on erilaista ja kuka kuuluu vähemmistöön? Ihmisillä on erilaisia elämäntilanteita, terveydellisiä lähtökohtia, uskonnollisia vakaumuksia ja muita periaatteita. Miten suhtaudumme kun törmäämme ihmiseen, jonka elämänkatsomuksellinen vakaumus on erilainen kuin omamme? Entä jos hän on vammainen, aseistakieltäytyjä, seksuaaliselta suuntautumiseltaan erilainen, taloudellisissa ongelmissa, koditon, alkoholisti jne. Kaikilla meillä on oikeus ihmisarvoiseen elämään. Omanarvon tunne kasvaa pitkälti toisten ihmisten kunnioituksesta. Siksi meillä jokaisella tulee olla oikeus lähimmäisten antamaan arvostukseen. Hädänalainen tarvitsee apua ja mielipiteiltään erilainen toisten hyväksyntää. Erilaisen elämäntilanteen tai ajattelutavan ymmärtäminen on käytännön tilanteessa helpompaa, jos olemme joskus pysähtyneet miettimään, mitä todellinen suvaitsevaisuus on. 

Voimme olla  mielipidekysymyksistä eri mieltä, mutta silti kunnioittaa toisen näkemystä. Luvallista on myös pohtia, missä kulkevat ihmisoikeuksien rajat. Mihin asti meidän tulee ymmärtää erilaisia tapoja ihmisoikeuksiin kuuluvina ja milloin taas voimme sanoa olevan kyse jopa ihmisoikeusloukkauksesta. Mielipiteet ja rajojen asettaminen on toki luvallista, kun teemme sen asioita pohtien, emmekä ennakkoluulojemme pohjalta. Kaiken lähtökohtana tulee olla maailmanlaajuisten ihmisoikeuksien kunnioitus. YK:n ihmisoikeuksien julistus hahmottaa ihmisoikeuskäsitteen ääriviivoja. (Tutustukaa luokassa YK:n ihmisoikeuksien julistukseen.)

(Kalvopohja nro: IV.a.)
MITÄ TULEE MIELEEN?

Tämän kalvon tehtävänä on nostaa esille suomalaisia vähemmistöjä ja ryhmiä, joiden kohdalla voidaan puhua ihmisoikeuksiin liittyvistä kysymyksistä. Mitä termit nostavat oppilaiden mieleen? Mitä he ajattelevat ko. ryhmien ihmisoikeustilanteesta?  Kokevatko he, että kaikkien ryhmien kohdalla voidaan Suomessa puhua ihmisoikeuksiin liittyvistä ongelmista? Esimerkiksi: Missä kulkee raja yhteiskunnan velvollisuudelle pitää huolta taloudellisesti heikossa asemassa olevista? Tulisiko samaa sukupuolta oleville sallia adoptio-oikeus? Mitä mieltä oppilaat ovat aseistakieltäytyjistä? Entä vammaisten kohtelusta Suomessa? Entäpä muuta uskontokuntaa edustavista, esimerkiksi muslimeista? 

Opettaja voi korostaa, että tarkoitus on keskustella asioista, joista ei ole tärkeää olla ehdottoman samaa mieltä. Tärkeämpää on, että aiheita käsitellään. Erilaisuuden ymmärtäminen on ensisijaisen tärkeää ihmisoikeuksien toteutumisen kannalta ja suvaitsevaisuus kaiken lähtökohta. Kalvolle on kerätty vain esimerkkejä vähemmistöistä. Erilaisia ryhmiä on toki paljon muitakin. 

KODITTOMUUS
ASEISTAKIELTÄYTYMINEN
VAMMAISUUS
ISLAMINUSKO
ERILAINEN SUKUPUOLINEN SUUNTAUTUNEISUUS
JEHOVAN TODISTAJAT
PAKOLAISET
VANKIEN KOHTELU VANKILOISSA
ROMANIT
SAAMELAISET

Keskustelkaa kaikista kohdista. Herättikö joku kohta erityistä keskustelua? Miksi?

TEHTÄVÄ:
Tässä kohdassa voidaan jakautua ryhmiin. Jokaisen ryhmän aiheena on joku edellä mainituista kohdista. Aihetta tarkastellaan ihmisoikeuksien toteutumisen näkökulmasta. Aiheeksi saadun vähemmistön tilannetta voidaan verrata YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmalliseen julistukseen. Miten vähemmistön oikeudet toteutuvat nykypäivän Suomessa? Mitä ongelmia vähemmistöllä on? Aiheesta kerätään tietoa (ja mahdollisesti kuvia) A2 kokoa olevalle pahville. Töiden valmistuttua pahvit kootaan seinälle ja näin muodostuu “Vähemmistöjen ihmisoikeudet” –seinä. 
Työt käsitellään seuraavalla tunnilla niin, että jokainen ryhmä esittelee oman paperinsa. Tietoa löytyy mm. internetistä ja kirjastosta. Suositeltava kirja on mm: Vähemmistöt ja niiden syrjintä Suomessa (1996), [Dahlgren, Taina – Juhani Kortteinen – K.J. Lång – Merja Pentikäinen ja Martin Scheinin. Ihmisoikeusliitto ry:n julkaisusarja no 4. Helsinki: Ihmisoikeusliitto ry].  

2. SUHTAUTUMINEN MAAHANMUUTTOON

(Kalvopohja nro: IV.b.)
Tässä järjestyksessäkö toivotamme heidät tervetulleiksi?
norjalaiset
inkerinsuomalaiset
englantilaiset
ruotsalaiset
amerikkalaiset
japanilaiset
saksalaiset
virolaiset
kreikkalaiset
kiinalaiset
vietnamilaiset
entiset jugoslaavit
mustat afrikkalaiset
turkkilaiset
venäläiset
arabit
somalit

Kalvolla on  Magdalena Jaakkolan vuonna 1998 julkaistun tutkimuksen pohjalta tehty listaus suomalaisten suhtautumisesta ulkomaalaisiin maahanmuuttajiin. Tutkimuksessa suomalaisilta kysyttiin, miten he suhtautuvat eri maiden kansalaisten maahanmuuttoon. Kaikkein myönteisimmin suhtauduttiin norjalaisten muuttamiseen Suomeen. Noin 30 % suhtautui heidän maahanmuuttoonsa hyvin myönteisesti ja vain pari prosenttia hyvin kielteisesti. Sen sijaan somalien maahanmuuttoon suhtautui hyvin myönteisesti vain alle kymmenen prosenttia ja yli 30 % suhtautui hyvin kielteisesti. Tutkimuksen mukaan  suomalaisten suhtautumisesta ulkomaalaisiin muodostuu selvästi etninen arvoasteikko. 

TEHTÄVÄ:
Keskustelkaa syistä, miksi suomalaiset hyväksyvät paremmin norjalaiset, inkerinsuomalaiset ja englantilaiset kuin somalit, venäläiset tai arabit? Käsitelkää muitakin kalvolla esiintyviä kansalaisuuksia. Mistä joidenkin kansalaisuuksien suurempi syrjintä johtuu? Miksi taas jotkut hyväksytään? Onko kyseessä kulttuurien erilaisuus / samanlaisuus? Kulkeeko hyväksyntä käsi kädessä sen kanssa, miten kauan olemme kutakin kansalaisuutta tunteneet? Millaisia ennakkoluuloja ja pelkoja suomalaisilla on eri etnisistä ryhmistä? Miten nämä käsitykset ovat syntyneet? Miten perusteettomia ennakkoluuloja voidaan tulevaisuudessa ehkäistä?

3. OPPILAIDEN SUHTAUTUMINEN VÄHEMMISTÖIHIN?

Ottakaa esille kalvopohja nro: IV.a. Keskustelkaa oppilaiden kanssa, miten näihin vähemmistöihin suhtaudutaan. Ymmärretäänkö esim. vammaisuutta Suomessa paremmin kuin pakolaisia? Vai onko asia toisinpäin? Entä onko saamelaisista sympaattisempi mielikuva kuin romaneista? Pohtikaa näitä kysymyksiä. Miksi eri vähemmistöihin suhtaudutaan eri tavoin? Pohtikaa jälleen miten tasavertaisuutta ja erilaisuuden ymmärtämistä voidaan lisätä?

TEHTÄVÄ:
Minkä vähemmistön edustajia oppilaat tuntevat? Minkälainen mielikuva heillä on näiden vähemmistöjen edustajista? Oliko heillä erilainen käsitys ko. vähemmistöstä ennen kuin he itse tapasivat vähemmistön edustajan? Jos oli, niin miksi? Miten etukäteismielikuvat olivat syntyneet?

Kokeeko joku oppilaista edustavansa jollain tavalla vähemmistöä? Onko vähemmistöön kuuluminen jollain tavalla muovannut identiteettiä ja miten?

Etsikää (kaukaakin haetun tuntuisella tavalla) miten oppilaat voitaisiin kategorisoida johonkin vähemmistöön, esimerkiksi kotiseudun, murteen tai sukutaustan perusteella. Jokainen suomalainen edustaa tietenkin ulkomailla vähemmistöä. Keskustelkaa siitä kuinka moni voisi kuvitella asuvansa ulkomailla. Millaisena vähemmistönä oppilaat uskovat ulkomaalaisten pitävän suomalaisia? Uskovatko oppilaat, että ulkomaalaisten mielikuvat suomalaisista ovat oikean suuntaisia? Miten mielikuvat suomalaisista ovat muovautuneet?

4. TEHTÄVÄT

Olemme keränneet tämän osion liitteeksi artikkeleita parista vähemmistöstä. Tutkikaa artikkeleita ja vastatkaa kysymyksiin. Kodittomuus ja liikuntarajoitteisuus asettavat toisistaan poikkeavat kehykset ihmisoikeuksien tarkastelulle. Kuinka pidämme huolta eri tavalla vaikeassa asemassa olevista lähimmäisistä?

5. LÄHTEET

Tässä osiossa käytetyt lähteet. Kansion lopussa lisätietoja.

Dahlgren, Taina – Juhani Kortteinen – K.J. Lång – Merja Pentikäinen – Martin Scheinin (toim.) (1996), Vähemmistöt ja niiden syrjintä Suomessa,  Helsinki: Ihmisoikeusliitto ry.

Jaakkola, Magdalena (1999), Maahanmuutto ja etniset asenteet. Työpoliittinen tutkimus 213. Helsinki: Edita.

Makkonen, Timo (2000), Rasismi Suomessa 2000. Helsinki: Ihmisoikeusliitto ry.